home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9512
/
HALOZAT.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1996-03-19
|
14KB
|
232 lines
@VAz ISDN közelében@N
@VHálózatolvasztó tégely@N
Egyre több cég használ nagyszámú, egymástól távoli
helyeken mûködô számítógépet. Kezdetben ezek a gépek
önállóan dolgoztak, de késôbb felmerült az igény arra, hogy
bármely géprôl elérhetô legyen a többi is.
îgy születtek meg a lokális hálózatok. Ez azonban rögtön
elôhozta azt a kívánságot is, hogy az egyes hálózatokat egy
még nagyobb hálózatba integrálják, melyen keresztül a világ
bármely két pontján levô számítógép elérhesse egymást. îgy
születtek olyan világméretû hálózatok, mint az Internet.
Néhány éve pedig azon dolgoznak a szakemberek, hogyan
lehetne a különbözô szolgáltatásokat egyetlen hálózatba
integrálni, melyen keresztül az adatátvitel mellett hangot,
faxot vagy akár képet is el lehetne juttatni az egyik
helyrôl a másikra. Erre a célra jött létre az ISDN, amely --
az európai szabványosítás után -- néhány hónapja már
Magyarországon is igénybevehetô (bár jelenleg még csak
Budapest belsô kerületeiben).
Mivel az ISDN az igazi újdonság most egész Európában,
cikkünkben errôl igyekszünk bôvebb információt nyújtani,
megemlítve más hálózatokat is, például az Ethernetet és az
ATM-et.
A hálózati szabványok világában egyre inkább az az
elvárás, hogy ugyanazon a hálózaton bonyolódjon le mind az
adatátvitel, mind a telekommunikáció. Egy általános
megállapodás révén jött létre az ATM (Asynchronous Transfer
Mode -- aszinkron átviteli eljárás), amelyet nagysebességû
lokális és nagy kiterjedésû hálózatoknál alkalmaznak.
Mielôtt rátérnénk erre, tisztáznunk kell néhány fogalmat.
@VA csomagkapcsolt hálózat@N
A legtöbb nagytávolságú hálózatban egy alhálózat két jól
elkülöníthetô elemcsoportból áll: az átviteli vonalakból
(áramkörök) és a kapcsolóelemekbôl. A kapcsolóelemek
speciális (specializált) számítógépek, amelyek több átviteli
vonalhoz kötôdnek, s ezek összerendelését (kapcsolását)
végzik. Amikor a kapcsolóelemhez egy adat érkezik valamelyik
vonalon, akkor ez egy kimeneti vonalat választ, s továbbítja
az információt. E kapcsolóelemeket gyakran nevezik IMP-nek
is (Interface Message Processor -- interface üzenet
feldolgozó). Vonalakból és kapcsolóelemekbôl bonyolult
hálózat építhetô.
Amikor egy alhálózatban egy adatcsomag ilyen
kapcsolóelemeken keresztül utazik, akkor a közbülsô
kapcsolóelemek a bemenetükön kapott csomagot tárolják, míg
megfelelô kimeneti vonaluk fel nem szabadul, s ha
felszabadult, akkor továbbítják azt. Az ilyen elven mûködô
alhálózatoknak több elnevezése is elterjedt: két pont közti
(point--to--point), tároló és továbbító
(store--and--forward) vagy csomagkapcsolt (packed switched)
alhálózat. (A csomagkapcsolás esetén az adatblokkok mérete
korlátozott, ez különbözteti meg az üzenetkapcsolástól.
A csomagkapcsolás azért elônyösebb, mert a
kapcsolóelemek így könnyebben tudják tárolni az adatokat,
nem beláthatatlan hosszúságú üzenetfolyamokra kell
felkészülniük. Különbözô elvek, eljárások születtek arra
nézve, hogy egy adatcsomag a kapcsolóelemeken keresztül
utazva sikeresen eljusson a feladótól a címzett
célállomáshoz. Ez összetett probléma, most nem foglalkozunk
vele, de azért gondoljunk csak bele, milyen nehéz lehet azt
megoldani, hogy ha például egy vonal nagyon foglalt vagy
netán elromlott, akkor dinamikusan egy új útvonalat kell
választani, s más kapcsolóelemeken keresztül kell
lebonyolítani a forgalmat, vagy egyszerûen csak gondoljunk
arra, hogy ha sok kapcsoló elem van egy ilyen alhálózatban,
akkor a kapcsolóelemek honnan tudják, hogy merre kell
továbbítani a csomagot?!
@VAz ATM@N
Az ATM is tulajdonképpen a csomagkapcsolt hálózat elvére
épül. Åltalában optikai szállal vannak összekötve az ATM
kapcsolóelemek, ennek megfelelôen nagy, 100--1000 Mbit/s
sebességû átvitel érhetô el, akár nagy távolságú átvitelnél
is.
Az ATM ábrán látható, hogy több ATM kapcsolóelem
összekötésével nagytávolságú hálózat (WAN) is létrehozható,
s ha a gazdaállomások (host) egy kapcsolóelemhez kötôdnek,
akkor helyi hálózat (LAN) jön létre. Az átvitt adatok
sokfélék lehetnek: audio és video információk, adatok,
beszéd...
@VAz Ethernet@N
1975-ben a Xerox cég kifejlesztett egy kísérleti
hálózatot, amely olyan jól sikerült, hogy ezek alapján
1982-ben a DEC és az Intel közösen a Xeroxszal részletesen
specifikálta az Ethernet hálózatot. Az Ethernet azóta
világkarriert futott be. Ennek fô oka egyszerûsége, alacsony
ára és kompatibilitása.
Az Ethernet @Kfizikai@N specifikáció: a számítógépeket
összekötô kábelt és a számítógépekben levô
interface-kártyát, illetve mûködését specifikálták. Azt,
hogy a kommunikáció milyen magasabb szintû protokollal
történik, a számítógép szoftvere határozza meg. Ezért
lehetséges, hogy több teljesen különbözô számítógép (például
PC, Macintosh, Sun stb.) ugyanarra a hálózatra kapcsolódjon,
és kommunikáljon egymással. Az Ethernet hálózat eredeti
adatátviteli sebessége 10 Mbit/s volt. A nemrég elfogadott
új szabvány ezt 100 Mbit/s-ra emelte, ehhez megfelelô új
berendezések kellenek.
A hálózatban az egyes állomások (számítógépek) által
küldött adatcsomagok hossza eltérhet, s a hálózat egy adó
forrástól egy vagy több fogadó állomás felé képes
továbbítani az adatokat. A kétirányú adatkapcsolatot az
adatcsomagok küldôinek gyors változása biztosítja. Egy
adatcsomag egy címbôl és információs adatokból áll. A
hálózatra kapcsolódó minden állomásnak eltérô címe van.
Minden állomás figyeli a hálózaton az adatfolyamot, s az
adatcsomagot csak akkor fogadja, ha a saját címét érzékelte
a vonalon -- így biztosítható, hogy csak a kívánt állomás
vegye az üzenetet. Lehetséges úgynevezett broadcast üzenet
adása is, melyet minden állomás vesz. Ha egy állomásnak
mondanivalója van, akkor megnézi a vonalat, hogy éppen
foglalt-e, van-e rajta adatforgalom. Ha nincs, lefoglalja a
vonalat, s elkezdi az adást. Azért kell lefoglalni a vonalat
adás elôtt, mert ha két vagy több állomás egyszerre akar
adni, ütközés lép fel. Ezt az adó állomások érzékelik és
abbahagyják az adást. Ütközés után az adó állomás egy
véletlenszerûen meghatározott ideig várakozik, majd
ismételten megpróbálkozik az adással. Ezért elméletileg
elôfordulhat, hogy egy állomás sokáig nem jut szóhoz, de a
gyakorlatban ez nem szokott elôfordulni.
Az Ethernet nagyon kedvelt, széleskörûen elterjedt
hálózat, mivel egyszerû, megbízható, olcsó, s különbözô
kommunikációs protokollokat tud kiszolgálni. Nagy hátránya
az, hogy csak helyi hálózatok valósíthatók meg vele, távoli
gépek (hálózatok) nem köthetôk össze közvetlenül Etherneten.
@VAz ISDN@N
E probléma egyik feloldása az ISDN. Az ISDN (Integrated
Services Digital Network -- integrált szolgáltatású
digitális hálózat) lehetôséget nyújt arra, hogy egyetlen
digitális vonalon keresztül hangot, képet vagy adatokat
továbbítsunk bárhonnan bárhova, a pénztárcánkhoz mért
sebességgel. Mindez egy európai szabvány szerint mûködik --
így nemzetközi szinten is használható ez a hálózat, a
mindenki által ismert telefonos szolgáltatások
egyszerûségével. Azt is mondhatjuk, hogy az ISDN a mai
telefónia továbbfejlôdési útja.
Kétféle ISDN csatlakozást lehet rendelni: az
alapcsatlakozás egyetlen érpáron keresztül biztosít két,
egyenként 64 kbit/s sebességû felhasználói B-csatornát,
továbbá egy 16 kbit/s sebességû jelzésátviteli D-csatornát.
E csatornák külön-külön és együtt is használhatók. Például
lehetôség van arra, hogy az egyik B-csatornán beszélgessünk
partnerünkkel, míg -- ezzel párhuzamosan -- a másikon egy
faxot küldjünk neki, illetve a két B-csatornát egyszerre
felhasználva, mindkettôn keresztül adatot küldve elérhetjük
a 128 kbit/s adatátviteli sebességet. Ugyanígy, a két
B-csatorna kombinációjával nyílik lehetôség képtelefonálásra
is. Házon belül 8 készülék csatlakoztatható ehhez úgy, hogy
mindegyik végberendezésnek közvetlen címe lesz, így bármely
készülék név szerint hívható.
A primer csatlakozás nagyobb cégek részére nyújt 30
darab 64 kbit/s sebességû B-csatornát, illetve egy szintén
64 kbit/s sebességû jelzésátviteli D-csatornát két érpáron
keresztül.
Az ISDN ezen kívül még sok szolgáltatást is nyújt a
használóinak. A már korábban is igénybevehetô telefonos
Digifon szolgáltatások (hívásátirányítás, hívásvárakoztatás,
rövidített hívószámok, híváskorlátozás stb.) mellett az ISDN
alkalmas egy sor további igény kielégítésére is, például
lehetôséget nyújt a hívó és a kapcsolt vonal azonosítására,
az azonosítás letiltására, díjazási információk
továbbítására, gyors (1--2 másodperc alatti)
hívásfelépítésre, 400 dpi felbontású oldalak faxolására
átlagosan 3 másodperc alatt (G4-es csoportú fakszimile),
képtelefonálásra és videokonferenciára, nagysebességû
(64--128 kbit/s) adatfile-továbbításra, helyi számítógépes
hálózatok összekapcsolására stb.
Természetesen az ISDN új, digitális készülékeket
igényel. Azonban az újfajta ISDN (házi) telefonközpontokkal
meglévô, nem ISDN készülékeinket is használhatjuk az ISDN
hálózaton keresztül. Ekkor a legtöbb ISDN szolgáltatást nem
tudjuk használni, de drágán beszerzett készülékeinket tovább
használhatjuk. A (házi) telefonközpontra meg amúgy is
szükség van, mivel az ISDN már alapcsatlakozásnál is két
vonalat biztosít a hálózat használójának, melyeket
kényelmesen csak egy központ tud számunkra kezelni.
Végül ejtsünk néhány szót arról, kinek éri meg az
ISDN-be pénzt befektetni: elsôsorban a nagyobb cégeknek,
akik a több millió forintos primer csatlakozás és az új ISDN
végberendezések költségét a gyors és biztonságos
adatátvitel, a jó minôségû hangátvitel és az új
szolgáltatások (például videokonferencia) révén gyorsan
viszontláthatják. A magánszemélyeknek talán elérhetetlennek
tûnik ez az új hálózat, de ez -- az európai (fôleg a
németországi) tendenciát nézve -- gyorsan változni fog.
Jelenleg a Matáv 90 ezer Ft-ot kér a régi analóg vonal
cseréjéért, de ezért a vásárló két kiváló minôségû digitális
vonalat kap. Az új csatlakozás létesítése ennek a duplájába
kerül, viszont ez lehetôséget nyújt arra, hogy gyorsan
telefonhoz jusson az is, aki több ezredikként vár évek vagy
évtizedek óta telefonra. (Ebbôl már több jogi probléma is
adódott, mivel az elôírás szerint az igénylési sorrend
szerint kell kielégíteni az igényeket, így elvileg -- amíg
van analóg telefonvonalra várakozó -- nem lehetne eladni az
adott helyen új ISDN csatlakozásokat.)
A fenti csatlakozási díjakhoz jön még hozzá az ISDN
berendezések több tízezer forintnál kezdôdô ára. Ezzel
azonban el is mondtuk az ISDN hálózat ""hátrányait". A havi
elôfizetési alapdíj jelenleg 2200 Ft, ami két digitális
vonalért elfogadható összeg, míg a beszélgetési díjak
megegyeznek az analóg hálózat beszélgetési díjaival. (A
primer csatlakozásnál a helyzet annyiban tér el, hogy a 30
csatorna havi díjaként 20 ezer forint körüli összeget kell
fizetni.) A Matáv év végéig bevezetett akciója lehetôvé
teszi mindenki számára, hogy analóg vonalát ISDN vonalra
cserélje, és az év végén döntsön arról, hogy meg akarja-e
tartani azt (és kifizeti-e a csatlakozási díjat), vagy
minden további költség nélkül visszatér a régi központjához.
@KVidor Róbert@N
@<9512\ATMc.gif>■■@N Az ATM felépítése
@<9512\ISDNALAc.gif>■■@N Az ISDN alapcsatlakozás
@<9512\ISDNPRIc.gif>■■@N Az ISDN primer csatlakozás
@<9512\ISDNLANc.gif>■■@N LAN-ok összekapcsolása ISDN-en keresztül